Vejen Kommunes samarbejde med privat vask- og tekstilservice resulterer i uventede grønne gevinster
I Vejen Kommune er man særdeles tilfreds med samarbejdet med private aktører inden for vask- og tekstilservice. Det handler ikke bare om prisniveau. Det handler også om, at servicevirksomheders knowhow er med til at løfte kommunens klimaindsats – nogle gange endda på overraskende vis.
Den typiske årsag til, at offentlige aktører vælger at trække på private virksomheder i deres opgaveløsning inden for vask- og tekstilservice, er kroner og øre. Udlicitering har traditionelt været begrundet i økonomisk snusfornuft – men i dag er der flere faktorer i spil.
Sagen er, at vi er midt i en grøn omstilling, hvor det offentlige spiller en vigtig rolle. Eksempelvis har kommuner mulighed for at stille klimakrav til samarbejdspartnere og dermed potentielt puffe til udviklingen. Virkelighedens verden er dog mere nuanceret: I dag er serviceleverandørerne i sig selv blevet en drivkraft i udviklingen.
Det oplever man i Vejen Kommune. Her ser Martin Larsen, som er teamkoordinator i Indkøbskontoret, hvordan private aktører inden for vask- og tekstilservice i dag har fået en mere proaktiv rolle. Han oplever, at servicevirksomheder på forhånd tænker klimahensyn ind i deres opgaveløsning – og det gør de ofte på måder, som kommunen ikke selv har overvejet.
Det er en medvirkende årsag til, at han sætter pris på samarbejdet med branchens aktører.
Det er jo fantastisk, at der er brancher, som er bevidste om bl.a. CO2-belastning – og som i årevis har ydet en kæmpe indsats for den grønne omstilling. Det kommer alle til gode. Ikke nok med det, så foreslår de også klimabevidste løsninger, som vi måske ikke selv har tænkt over. Men det har de, fordi de er eksperterne. I sidste ende er det en win-win-situation for os alle – inklusive for klimaet Martin Larsen
![](/globalassets/billedarkiv/medlemsforeninger/bvt/2283.jpg)
Martin Larsen (tv.) er teamkoordinator i Indkøbskontoret i Vejen Kommune, mens Mikkel Bech Sloth-Lisbjerg er udbudskonsulent og kontraktstyrer. Her står de med et en af de skjorter, som kommunen lejer sig til.
Foto: Nils RosenvoldPakker kerneopgaven ind
Vejen Kommune har lidt over 42.000 indbyggere og ligger i smørhullet mellem Esbjerg og Kolding kommuner. Borgmesterstolen står traditionelt til højre for den politiske midte, hvilket også er tilfældet i dag.
Når det kommer til kommunens mængde af udliciterede opgaver, lyder Martin Larsens vurdering, at den nok er ret gennemsnitlig i forhold til resten af landet. Vejen vælger typisk at udlicitere opgaver til det private erhvervsliv på baggrund af overvejelser, som er funderet i et jordnært rationale.
”Vi har jo fokus på at løse kernevelfærdsopgaverne. Vi skal bruge de varme hænder bedst og klogest. Vi udliciterer derfor nogle af de opgaver, der så at sige pakker kerneopgaven ind. Det er sådan noget som vask af måtter og beklædningsservice. De opgaver skal løses nemmest og billigst, så kommunens folk kan bruge kræfterne på kernevelfærden,” siger han.
I praksis vil det sige to ting i Vejen Kommune: Alle måtter til kommunens bygninger er lejede og bliver vasket og skiftet af en ekstern leverandør. Derudover bliver beklædning til plejepersonalet og andre centre – som for eksempel kommunal tandpleje – leveret og renset af en privat virksomhed.
At de områder er udliciteret, er der ikke noget nyt i. Det har kørt i årevis og foregår på klassisk vis med udbud afløst af kontraktperiode og fornyet udbud. Det lyder muligvis lidt traditionelt og ordinært, men realiteten er, at der er interessante nuancer i det samarbejde.
Chipmærket beklædning
Sagen er, at dialogen mellem private serviceudbydere og offentlige kunder i dag er stor. Det gælder især i udbudsfasen på en opgave. Dialogen er helt anderledes tæt end tidligere, og det kommer alle parter til gode, fortæller Martin Larsen.
”Inden selve udbudsmaterialet bliver lavet, har vi i dag det, man kalder markedsdialog. Det er værdifuldt for begge parter. De får indblik i vores behov, og vi får forståelse for deres ydelser. Det står i kontrast til processen i gamle dage, hvor man lidt firkantet sagt lavede udbudsmaterialet, kastede det over muren og kiggede på det, de kastede tilbage. Det skabte ofte misforståelser. I dag er der dialog. Begge parter bliver klogere på, hvad den rigtige løsning er,” siger han.
Og så er vi tilbage ved klimahensynene. For det er i praksis i dialogen med serviceleverandørerne, at man identificerer sidegevinster ved den ydelse, man som kommune er på vej ud for at købe i markedet. Det forklarer Martin Larsens kommunale kollega og ekspert på området, udbudskonsulent og kontraktstyrer Mikkel Bech Sloth-Lisbjerg.
”Ved udbud stiller vi visse krav. For eksempel at det skal være Svanemærket vask. Derudover har vi ikke nødvendigvis så mange klimarelaterede krav i et udbud. Men vi er forinden i dialog med branchen og tager med på konferencer. Det gør en forskel. Et konkret eksempel er, at vi evalueringsprocessen kunne se, at den bedste løsning for os var T-shirts af genbrugspolyester,” siger han og tilføjer:
”Det er jo klimamæssigt godt. Derudover har vi i dag beklædning med indbyggede chips, hvilket potentielt gør det muligt at optimere processerne. Man kan se, om tøjet er i omløb. Det betyder, at vi kan være trygge ved, at beklædning bliver brugt på den mest miljømæssigt hensigtsmæssige måde.”
Fremme i klimaskoene
Både Martin Larsen og Mikkel Bech Sloth-Lisbjergs forventninger til fremtiden er, at der inden for vask- og tekstilservice vil komme yderligere fokus på klimabevidsthed. Det skyldes ikke mindst, at energipriserne i 2022 har været ekstremt høje – og dermed en omkostningstung faktor.
”Der er flere ting i spil. Totalomkostninger i produkters levetid er blevet vigtig. Det vedrører også energiforbrug. Omkostninger og dermed pris bevæger sig kun nedad, hvis leverandøren gør det billigst muligt at vaske, tørre og distribuere. Det hele koster jo energi. Mht. distribution, tror jeg også, at for eksempel brug af elbiler kan blive centralt – i hvert fald når elpriserne bliver normaliseret igen,” siger Martin Larsen.
Han noterer sig i den forbindelse, at kommunerne på sin vis løfter i flok – selvom de ikke nødvendigvis har et formelt samarbejde på området. Nogle kommuners valg inden for udlicitering af serviceopgaver påvirker nemlig de andre kommuners valg. Det er positivt, konkluderer Martin Larsen.
”Udviklingen på det grønne område – f.eks. i form af krav til, at servicevirksomhederne benytter elbiler i bykerner – er nok mest af alt drevet af en håndfuld af de allerstørste kommuner. De krav stiller vi ikke i Vejen Kommune. Vi er ambitiøse på klimafronten, men tror ikke at træerne vokser ind i himmelen på et splitsekund,” siger han og tilføjer:
”Men de store kommuner er med til at skubbe til serviceleverandørerne. De sætter en standard, og det kommer os til gode. For det giver os løsninger, vi måske ikke selv havde tænkt på. Det er positivt, at branchen har taget udfordringen op – og virkelig er fremme i skoene mht. den grønne omstilling. Det er reelt svært at sige noget negativt om det.”
![](/globalassets/billedarkiv/medlemsforeninger/bvt/2302.jpg)
Samarbejdsaftaler med private aktører sikrer, at Vejen Kommunes medarbejdere har en strømlinet og effektiv vaskeproces – det gælder bl.a. plejepersonalet.
Foto: Nils RosenvoldVejen Kommune
Vejen Kommune har omtrent 42.000 indbyggere. Største by er Vejen med ca. 10.000 indbyggere. Her ligger rådhuset også.
Kommunen i sin nuværende form er resultat af kommunalreformen i 2007, hvor den opstod som en fusion af kommunerne Rødding, Brørup, Holsted og Vejen.
Politisk har borgmesterposten traditionelt ligget til højre for den politiske midte. I dag er borgmesteren Frank Schmidt-Hansen (K).
Inden for vask og tekstilservice har kommunen valgt at udlicitere måtteservice til kommunens over 50 bygninger. Derudover får den beklædningsservice til bl.a. plejepersonalet.
Kilde: Vejen Kommune
Analyse: Brug af private vaskerier kan frigive varme hænder
I takt med at der kommer flere ældre danskere i de kommende år, vil der være stigende behov efter plejepersonale.
En DI-undersøgelse viser, at øget brug af private vaskerier kan frigøre omkring 1.100 sæt varme hænder i kommunerne.
Læs analysen her og se det beregnede potentiale pr. kommune opgjort som regionale gennemsnit.
Analyse: Øget brug af private vaskerier kan frigive varme hænder i ældreplejen i landets kommuner